Mise USSF-44
<< | Informace | Články | Fotky | Videa | Aktuálně | >> |
Základní informace
- Datum startu: 1. 11. 2022 14:41 SEČ
- Startovní okno: 29 minut (14:41–15:10) (Co je to startovní okno)
- Stav: Mise byla úspěšná
- Statický zážeh: Proběhl 28. 10. 2022 ve 02:00 SELČ (Co je to statický zážeh)
- Primární náklad: Družice Shepherd Demonstration
- Sekundární náklad: Vypouštěč LDPE-2 s šesticí nákladů (TETRA-1, LINUSS a další)
- Hmotnost nákladu: Přibližně 3700 kg
- Raketa: Falcon Heavy Block 5 (boční stupně B1064.1 a B1065.1 a centrální stupeň B1066.1)
- Cíl: Geosynchronní dráha (GSO)
- Startovní rampa: LC-39A (Kennedyho vesmírné středisko, Merritt Island, Florida, USA)
- Pokus o přistání stupňů: Centrální stupeň byl zahozen, boční stupně úspěšně přistály na pevnině
- Press kit ke stažení zde
Podrobnosti a zajímavosti
- Čtvrtý start rakety Falcon Heavy celkově a druhá mise, kterou tato raketa uskutečnila pro americké ministerstvo obrany, a první, při které SpaceX byl vynesen náklad pro americké vesmírné síly.
- Teprve podruhé byla tato raketa sestavena z nového centrálního i nových bočních stupňů. Poprvé taková situace nastala při misi Arabsat 6A v dubnu 2019.
- První mise, při které raketa SpaceX zamířilo přímo na geosynchronní dráhu. To vyžaduje několik různých zážehů horního stupně s mnohahodinovými prodlevami, během kterých hrozí zamrzání nebo naopak odpařování pohonných látek. Horní stupeň rakety proto měl speciální šedý pruh, který zlepšuje termální vlastnosti nádrží při dlouhodobém pobytu na oběžné dráze. Pruh byl poprvé otestován při misi CRS-18 a použit byl také na misi GPSIII-SV03.
- SpaceX získalo kontrakt na tuto misi v únoru 2019 spolu s dalšími dvěma armádními misemi NROL-85 a NROL-87, při nichž vynese tajné náklady pro Národní průzkumný úřad NRO. Za tyto tři mise SpaceX získá celkem 305,9 milionů dolarů a odhaduje se, že za misi USSF-44 armáda zaplatila přibližně 130–150 milionů dolarů.
- Primárním nákladem této mise byla družice Shepherd Demonstration.
- Sekundárním nákladem byl vypouštěč LDPE-2 s šesticí nainstalovaných nákladů, z nichž známe jen některé. LDPE-2 se po dosažení geosynchronní dráhy odpojil a následně vypustil tři družice. Zbytek zůstal připojený k LDPE-2.
- TETRA-1 je malá družice postavená na platformě Altair a je určená k provozu na geostacionární dráze. Tuto družici postaví firma Millenium Space Systems. TETRA-1 má dle armády sloužit jako prototyp misí, taktik, technik a procedur na geosynchronní zemské oběžné dráze a kolem ní.
- LINUSS (Lockheed Martin In-space Upgrade Satellite System) je malá družice společnosti Lockheed Martin, která bude demonstrovat schopnost provádět údržbu či prodloužit životnost jiných satelitů na oběžné dráze.
- Nové boční stupně B1064 a B1065 prošly testováním v McGregoru v září 2020 a lednu 2021, zatímco nový centrální stupeň B1066 zde byl otestován v březnu 2021. Všechny tři stupně byly po testování odvezeny na Floridu, kde byly na dlouho uskladněny kvůli odkladům startu.
- Centrální stupeň Falconu Heavy byl během mise zahozen, zatímco boční stupně úspěšně přistály na pevninských plošinách LZ-1 a LZ-2 na Mysu Canaveral.
- SpaceX při této misi provedlo záchranu aerodynamických krytů. Loď Doug pro tyto účely byla umístěna v Atlantiku ve vzdálenosti 1439 km a kryty vylovila po jejich přistání do vody.
- Vývoj data startu: podzim 2020 → 4. čtvrtletí 2020 → 28. února 2021 → konec jara 2021 → červenec 2021 → 9. října 2021 → začátek 2022 → 2. čtvrtletí 2022 → konec června 2022 → 28. října 2022 → 31. října 2022 → 1. listopadu 2022
Související články
- Falcon Heavy se po tříleté pauze vrací do služby, raketa pro listopadovou misi už absolvovala statický zážeh
- Čekání je u konce? Falcon Heavy po tříleté pauze snad konečně odstartuje v říjnu
- Vše o Falconu Heavy
- Jak si vede Falcon Heavy při srovnání s chystanou raketou New Glenn společnosti Blue Origin?
Fotky
Start
- Infografika znázorňující průběh mise USSF-44 (Autor: Tony Bela)
- Grafický profil mise USSF-44 (Autoři: ElonX a @_rykllan)
- Infografika pro misi USSF-44 (Autor: @_rykllan)
- Start mise USSF-44 (Foto: SpaceX)
- Přistání bočních stupňů během mise USSF-44 (Foto: SpaceX)
- Přistání bočních stupňů během mise USSF-44 (Foto: Ben Cooper)
- Přistání bočních stupňů během mise USSF-44 (Foto: Jenny Hautmann)
- Přistání bočních stupňů během mise USSF-44 (Foto: John Kraus)
- Zachráněné aerodynamické kryty z mise USSF-44 (Foto: @virtualperson4)
Na rampě
- Falcon Heavy před misí USSF-44 (Zdroj: Elon Musk)
- Statický zážeh Falconu Heavy před misí USSF-44 (Foto: SpaceX)
- Aerodynamický kryt s nákladem pro misi USSF-44 (Foto: Rev Hawx)
- Falcon Heavy během vývozu na rampu před startem mise USSF-44 (Foto: Space Systems Command)
- Falcon Heavy během vývozu na rampu před startem mise USSF-44 (Foto: SpaceX)
- Falcon Heavy během vývozu na rampu před startem mise USSF-44 (Foto: Sawyer Rosentein)
- Falcon Heavy před startem mise USSF-44 (Foto: SpaceX)
- Detail aerodynamického krytu Falconu Heavy před startem mise USSF-44 (Foto: SpaceX)
Před startem
- Příprava družice TETRA-1 v dubnu 2020 (Foto: Millenium Space Systems)
- Stupeň B1064 při přepravě z McGregoru na Floridu (Foto: David Pienta)
- Stupeň B1064 při přepravě z McGregoru na Floridu (Foto: KLFY NEWS 10)
- Stupeň B1065 během testování v McGregoru na začátku ledna 2021 (Foto: @bluemoondance74)
- Stupeň B1064 během testování v McGregoru 22. září 2020 (Foto: @bluemoondance74)
- Stupeň B1064 během testování v McGregoru (Foto: Gary Blair / NASA Spaceflight)
- Stupeň B1064 během testování v McGregoru (Foto: Gary Blair / NASA Spaceflight)
- Stupeň B1066 během testování v McGregoru (Foto: SpaceX)
- Stupeň B1065 během testování v McGregoru na začátku ledna 2021 (Foto: @bluemoondance74)
- Stupeň B1066 při přepravě z Hawthorne do McGregoru (Foto: Jason Miller)
- Stupeň B1066 během testování v McGregoru během března 2021 (Foto: @bluemoondance74)
- Stupeň B1066 během testování v McGregoru během března 2021 (Foto: @bluemoondance74)
- Stupeň B1066 při přepravě z McGregoru na Floridu (Foto: /u/DUPCangeLCD)
- Crew Dragon C207.2 Resilience před startem mise Inspiration4. V pozadí je centrální stupeň Falconu Heavy pro misi USSF-44. (Foto: SpaceX)
Videa
Záznam oficiálního přenosu ze startu:
Česky komentovaný přenos od Kosmonautix.cz:
Vývoz, vztyčení a statický zážeh rakety:
Vztyčení rakety před startem:
Falcon Heavy going vertical at Launch Complex 39A pic.twitter.com/4rOUg5q2tY
— SpaceX (@SpaceX) November 1, 2022
Aktuální informace
Přispějte prosím na provoz webu ElonX, aby mohl nadále zůstat bez reklam. Podpořte nás pomocí služby Patreon či jinak a zařaďte se tak po bok ostatních dobrodinců, kteří už finančně přispěli. Děkujeme!
- Mise Galileo L13 - 2. 9. 2024
- Vesmírní turisté se možná už letos proletí nad zemskými póly v lodi Crew Dragon - 26. 8. 2024
- Byla představena mezinárodní posádka soukromé mise Ax-4, která navštíví ISS - 17. 8. 2024
Jak to vypadá s tou vertikální rampou co chtěli/potřebují vojáci? Ma to nějaký termín nebo ke které misi se cílí?
Pokud vím, tak tyhle konkrétní věci nejsou veřejně známy.
Satelit je to vojenský,takže i údaj o hmotnosti nemusí být tak úplně přesný. Pokud plavou v GSO a GEO,tak aby to nakonec nebyl ten nový bojový satelit,možná vycházejicí z GSSAP, ty by měly operovat na GSO poblíž GEO.
3,7 tuny na HSO pro FALCON heavy. Není to málo nákladu?
Jestli čtu správně, tak se letí na GSO.
I tak se mi to zdá málo na zahození centrálního stupně – vždyť by na GSO měl unést 10tun minimálně ne ? Tzn. paliva pro návrat centrálního stupně by mělo být stále dost.
Těch 10 tun je asi spíš maximum než minimum. Každopádně v tomhle případě si myslím, že možná opět hraje roli požadavek armády mít velké palivové rezervy pro případ, že třeba vysadí motor nebo tak. To samé se dělo například u první mise GPSIII, která kvůli rezervám letěla v režimu bez záchrany prvního stupně Falconu 9, ale pak když už měli přesná data o výkonu raketu, snížili požadavek na potřebné rezervy. Následující mise GPS pak už dokázaly přistát, i když nesené družice byly v podstatě stejné jako u první mise.
Mise USSF-44 bude první start SpaceX na GSO, takže tam armáda možná vnímá určitou míru nejistoty a zvýšené riziko a opět požaduje velké rezervy. A od určitého bodu už pak boční stupně musejí přistávat na moři místo pevniny a pak i kdyby bylo dost paliva pro záchranu stupně centrálního, tak ten zas už nemá na čem přistát.
Pak mě ještě napadá, že armáda sice v rámci výběrového řízení zadala, že raketa musí být schopná vynést 3,7 tuny, ale je možné, že to bylo jen nějaké minimum a po výběru FH došlo vzhledem ke schopnostem rakety k domluvě a úpravě parametrů mise. Takže družice nakonec třeba může mít vyšší hmotnost, protože ponese více paliva opět kvůli dodatečným rezervám, delší životnosti nebo tak. Ale to jen spekuluju.
A je možné dodatečně přistát s prvním stupněm, pokud by nedošlo ke spotřebování těchto rezerv a palivo by pro návrat teoreticky stačilo?
To asi ne. Letový profil je přesně naplánován dopředu a už se pak neupravuje (výjimkou je, když neplánovaně třeba selže motor, tak počítač kvůli tomu za letu upraví čas hoření ostatních motorů, aby se ta ztráta vykompenzovala, což může trochu změnit profil). Takže pokud výchozí plán je nepřistávat, tak to tak už zůstane bez ohledu na to, jak nakonec bude probíhat mise.
Nepleť si GSO (Geosynchronní) s GEO (geostacionární). Geostacionární je jen speciální případ geosynchronní dráhy. (Ono to poněkud nešťastně je smotané i tady v článku).
Udáno bylo pouze, že tohle poletí na vysokou geosynchronní. Zatímco u GEO (která je prakticky jen jedna) by bylo jasné kam poletí, tak GSO je “nekonečně” mnoho. A protože je to tajné … tak se neví, jaké budou konečné parametry dráhy tady tohoto kousku (excentricita a sklon).
Velmi snadno můžou směřovat na nějakou “náročnější” dráhu než je GEO (a případně umístění nákladu na více než jednu dráhu…)
Promin, v tom, co je cilem, nemaji jasno i originalni zdroje. Nektere tvrdi GSO, nektere GEO. Takze v clanku o misi se trebas pise GSO, v clanku o druzici uz je napsano GEO. Ja si daval pozor aby bylo vsude pro jistotu napsano GSO, je to bezpecnejsi, ale asi jsem to nekde prehledl.
Nic se neděje. Jinak já narážel spíše na tohle:
První mise, při které raketa SpaceX zamíří přímo na geosynchronní dráhu. Na tuto dráhu dokáže nejsilnější letěná raketa současnosti vynést přibližně 10 tun.
10t je odhad pro přímé umístění na GEO (pokud mě paměť neklame)
u GSO bude hodně záležet, jakou geosynchronní máš na mysli 🙂
Jojo chybka. Dík. Takže je to tajné, tak se nic nedozvíme.
Elonx fakt NENÍ jediný zdroj informací, pokud máš zájem se něco dovědět, milý PetřeV.
Milý proužku, nemám čas luxovat net. Tak jsem rád za info.
Na tuto misi se těším hrozně dlouho. Jsou nějaké zvěsti, že by se to ještě mohlo posunout, nebo to vypadá, že ten start v tom říjnu proběhne?
Zatím to vypadá, že říjen platí, ale u těchto utajených misí bývá obecně k dispozici méně informací než obvykle, takže o případném zdržení se můžeme dozvědět později než normálně.
Tak fajn, díky moc
Uz jsme se dockali i opaku, narychlo se delal profil mise, kdyz se reklo, ze se startuje za tri tydny a jde o neznamou misi. Viz Zuma 🙂